Kommunista tömegzavarási technikák a koalíciós években – két Csanád megyei példán keresztül
![Kommunista tömegzavarási technikák a koalíciós években – két Csanád megyei példán keresztül](/cache/1/e/e/1/d/1ee1da9fd58802500fbeb7e5ce18b4601c838340.jpeg)
A koalíciós években (1944–1948) végzetesen rombolták a politikai kultúrát az egyre inkább elharapódzó tömegzavarási technikák. A kommunista politikai stratégia részévé vált, hogy ¬– formailag a demokrácia védelmének ürügyén – az MKP-val szembenálló társadalmi erők nagygyűléseit, tömegrendezvényeit megzavarták az ún. R-Gárda tagjai vagy a kommunista befolyás alatt lévő karhatalmi tényezők. Medgyesi Konstantin előadásában két Csanád megyei példán mutatom be a tömegzavarási mechanizmus politikai hátterét, az agresszív magatartásminták mögötti hatalmi szempontokat.
Arra is kitérek, hogy a megzavart események résztvevői vagy a rendezvény szervezői milyen mozgástérrel rendelkeztek a fizikai erőszakra építő technikákkal szemben 1946-ban és 1948-ban. 1946. július 21-én egy sok tucat főből álló, igen harsány kommunista párti tömeg nem engedte szóhoz jutni makói nagygyűlésén Pfeiffer Zoltán igazságügyi államtitkárt, a Független Kisgazdapárt egyik vezető politikusát, aki így nem tudta elmondani beszédét.
Az ügy két ok miatt fontos és történeti értelemben érdekes. Egyrészt ez az első olyan Pfeiffer-gyűlés, amelyet botrányba fullasztottak. A későbbiekben mindez mindennapossá válik; a makói eset volt kvázi a mintája a későbbi atrocitásoknak. Másrészt a gyűlés megzavarása után az FKGP helyi szervezete arról döntött, hogy a párt városházi frakciója nem vesz részt a csanádi megyeszékhely képviselőtestületének munkájában, vagyis a makói kisgazdák felmondták a helyi koalíciót a baloldallal, és kivonultak a helyi demokrácia legfontosabb fórumának számító grémiumból – ez mindenképpen unikálisnak tekinthető az országban.
Az előadás másik kiemelten vizsgált eseménye az 1948. májusi Marosmenti Mária-nap, amelyen Mindszenty József bíboros több tízezres tömeg előtt mondott beszédet – szintén Makón. A kommunista befolyás alatt álló hatóságok a fizikai erőszakot még csak éppen súroló módszerekkel próbálták ellehetetleníteni a rendezvényt; törekvésük azonban összességében sikertelen maradt. Az MKP által csak Mindszenty-gyűlésnek nevezett tábori mise Makó történetének legnagyobb tömegdemonstrációja lett végül.
Fotó: Fortepan / Építész